4.+Forskelligt+software+–+forskellige+muligheder

Forskelligt software – forskellige muligheder
Adgangen til AR foregår forskelligt afhængig af, hvilken teknologi der udgør adgangen (i teknologisk forstand) til augmenteringen. Der er generelt to typer af adgange til augmentering: Gennem en ’synlig’ kode, der skal aflæses (typisk QR-koder, der ’tænder’ for en kanal, men det kan også være billeder, devicen kan ’genkende’) eller ’direkte’ gennem de lag, der er lagt ’over virkeligheden’, og som kommer frem på brugerens device via et program på devicen; et program som tillader ’adgangen’ (det kan eksempelvis være Layar, Junaio, Wikitude, som er applikationer til hentning af geolokale informationer) og som har forprogrammeret, hvordan informationen repræsenteres: Det kan være som Krak-applikationen, der viser eksempelvis sportsbutikker i nærheden med navn og afstand:

(Skærmbillede med Krak-app. Forringet billedkvalitet) Den første af måderne foregår via QR-koder eller andre typer af koder (såkaldte ’markers’, der kan udløse åbning af ’sider’ (forskellige filformater) ved scanning. Mobilens kamera fungerer her som scanner, der ’oversætter’ QR-koden til en ’kommando’, der åbner en URL, hvor der kan ligge forskellige informationer (filer), der gøres direkte tilgængelige. Andre tjenester fungerer ved, at man ringer til dem og indtaster en kode, hvorefter informationen bliver tilgængelig som lyd (her er det informationen om telefonnummer og kode, der fungerer som ’marker’). Den anden måde er adgang til informationer, som via GPS finder informationer i nærheden, hvilket er tilfældet med Krak-applikationen, hvor man på telefonens display kan se, hvilke firmaer og butikker, der ligger i nærheden og hvilken retning, de ligger i. Denne form kaldes ’markerless’, da den ikke er afhængig af en synlig kode. De to forskellige ’adgange’ giver forskellige muligheder for brug i undervisning. Fælles for dem er, at brugeren får adgang til information, der er knyttet til et objekt i den fysiske verden og derved ’forstærker’ eller ’udvider’ den virkelighed, man umiddelbart kan se. Man kan sammenligne dette med eksempelvis et trafikskilt med betydningen ’ensrettet’, hvor den ’synlige vej’ tilføjes information om, hvilken retning man skal køre – og som med skiltet kan brugeren benytte informationen til egne formål; sætte dem ind i egen meningssammenhæng. Til forskel fra de fysiske informationer, der er placeret i den fysiske verden, er AR ’virtuelle’ informationer i den forstand, at de hentes digitalt. Dette giver mulighed for at knytte mange forskellige informationer til et objekt eller sted, hvor brugeren så kan vælge de informationer ud, som er relevante. Det giver også brugeren mulighed for selv at producere informationer, som kan deles med andre. Mange tjenester tilbyder up-load af brugerens informationer direkte gennem eksempelvis mobilen. Andre informationer kan brugeren lægge ind fra forskellige websites, hvorved de gøres tilgængelige for andre.

Næste side